Cíl: Srovnání strategie katétrové ablace komorových arytmií v období mezi léty 2010-2014.
Metodika: V období od 1. 1. 2010 do 31. 1. 2014 byli z registru výkonů pacientů na elektrofyziologickém sále Nemocnice Podlesí vybráni nemocní podstupující katétrovou radiofrekvenční ablaci (RFA) pro komorové tachyarytmie (VT).
Výsledky: V posledních pěti letech pozorujeme nárust počtu pacientů podstupujících RFA pro VT (8 výkonů v r. 2010, 60 výkonů v r. 2014). Vzestup počtu výkonů souvisí se vzrůstajícím počtem pacientů s VT (4 výkony r. 2010, 38 výkonů r. 2014), zvýšeném počtu implantovaných defibrilátorů umožňující přežití epizod VT i možností pacientům VT řešit RFA. Narůstající zkušenosti s ablační léčbou vedou k nárustu použití epikardiálního přístupu. V letech 2010-12 nebyl žádný pacient, v r. 2013 byly tři výkony a v r. 2014 šest výkonů s epikardiálním přístupem.
Celkově devět nemocných podstoupilo v letech 2013-14 epikardiální mapování, u osmi byl přístup použit k epikardiální ablaci, u šesti z nich úspěšně, u dvou nemocných kombinovaná endo-epikardiální ablace nevedla po následném sledování k absenci recidiv VT.
V průběhu r. 2014 čtyři nemocní podstupují další léčbu následující RFA pro její neefiktivitu. Jeden pacient řešen hybridní procedurou - kombinací endokardiální ablace s následnou epikardiální kardiochirurgickou ablací. Jeden nemocný po RFA podstupuje transkoronární etanolovou ablaci a dva pacienti podstupují neinvazivní stereotaktickou radioterapii CyberKnife.
Závěr: Počet pacientů s komorovou arytmií podstupující katétrovou ablaci v posledních pěti letech postupně převýšil počet konvenčních ablací (WPW, AVNRT, flutteru síní). Rozvoj RFA vede k nárustu epikardiálních výkonů (16% všech ablací VT). Část pacientů s recidivami VT po neúspěšné RFA je dále řešena kardiochirurgicky, transkoronárně etanolovou ablací či stereotaktickou radioterapií.